U maju 2024. godine broj zaposlenih u BiH porastao je na 856.860, dok je broj nezaposlenih opao na 324.517. Stručnjaci upozoravaju na nesklad između zvanične statistike i stvarnog stanja na tržištu rada, naglašavajući potrebu za kvalifikovanom radnom snagom i mogućim izmjenama Zakona o zapošljavanju stranaca.
Tako je u maju Bosna i Hercegovina zabilježila blagi rast u broju zaposlenih osoba, od čega 389.467 čine žene, što predstavlja povećanje od 0,2 posto u odnosu na april 2024. godine.
S druge strane, broj registriranih nezaposlenih osoba smanjio se na 324.517, od kojih je 191.913 žena. U poređenju s aprilom 2024. godine, registrirana nezaposlenost je opala za 1,6 posto. Smanjenje broja nezaposlenih muškaraca iznosi 2,0 posto, dok je broj nezaposlenih žena smanjen za 1,4 posto.
Čitaj više
![Isplata pomoći radnicima prijelazno riješenje do usvajanja fiskalnih zakona](/data/images/2022-12-07/18064_depositphotos-166806286-l_kf.jpg)
Isplata pomoći radnicima prijelazno riješenje do usvajanja fiskalnih zakona
Poslodavci mogu isplatiti novčanu pomoć do 2.786 KM.
19.07.2024
![Radnici iz BiH za posao izvan granica traže plate od 2.000 do 3.000 eura](/data/images/2024-03-25/57072_depositphotos-491257410-l_kf.jpg)
Radnici iz BiH za posao izvan granica traže plate od 2.000 do 3.000 eura
Bolje plate, životni i radni uslovi ključni su motivatori koji privlače naše radnike da traže prilike u zemljama regije.
18.07.2024
![Tržište rada u BiH: Dvije strane medalje i izazovi u zapošljavanju stranaca](/data/images/2024-06-27/64499_depositphotos-445295082-l_kf.jpg)
Tržište rada u BiH: Dvije strane medalje i izazovi u zapošljavanju stranaca
Prema podacima, trenutno u našoj državi ima 335.386 registriranih nezaposlenih osoba.
01.07.2024
![Hotelijeri i ugostitelji najmanje plaćeni, plate pale u IKT sektoru](/data/images/2024-07-18/66051_depositphotos-186673544-l_kf.jpg)
Hotelijeri i ugostitelji najmanje plaćeni, plate pale u IKT sektoru
Prosječna plata nastavlja rasti.
19.07.2024
U odnosu na maj 2023. godine, nezaposlenost je smanjena za 5,9 posto, pri čemu je broj nezaposlenih muškaraca opao za 7,5 posto, a žena za 4,8 posto.
Analiza kvalifikacija među nezaposlenima pokazuje da najveći broj čine osobe sa VKV i KV kvalifikacijom (102.143), dok slijede nekvalifikovani radnici (96.821) i osobe sa srednjom stručnom spremom (90.500). Najmanji broj nezaposlenih čine polukvalifikovani radnici (4.755) i osobe s višim obrazovanjem (4.923).
Ženska populacija čini 59,1 posto svih registriranih nezaposlenih, što odgovara 191.913 žena. Najveći broj nezaposlenih žena ima srednju stručnu spremu (60.118), nekvalifikovane su 58.097, dok je 49.878 žena sa VKV i KV kvalifikacijom.
Ipak, stručnjaci smatraju da zvanična statistika ne odražava pravo stanje na tržištu rada te da nedostaje kvalifikovane radne snage. Povećan uvoz radnika postaje nužnost, a izmjene Zakona o zapošljavanju stranaca trebale bi olakšati ove procese i pomoći poslodavcima.
Tako u našoj državi praktično postoje dva tržišta rada.
Jedno je konkurentno tržište rada s visokokvalifikovanom radnom snagom, na kojem vlada gotovo potpuna zaposlenost i gdje poslodavci vrlo brzo pronalaze ili mijenjaju radnu snagu. Drugo tržište je nekonkurentno, s neaktivnim i nekvalifikovanim radnicima, te onima čije kvalifikacije nisu tražene na tržištu rada. Na ovom tržištu je nezaposlenost izuzetno visoka, a osobe često trebaju dodatnu edukaciju ili prekvalifikaciju kako bi se aktivno uključile na tržište rada, kaže za Bloomberg Adriju Mersiha Mima Mehić, direktorica MojPosao.ba/Kolektiv.
Zvanična statistika u Bosni i Hercegovini ne daje pravu sliku nezaposlenosti, smatra i Admir Čavalić, ekonomski stručnjak i analitičar.
"Ovo je posljedica distorzije koju stvaraju postojeće inicijative da se građani vode na evidenciji Zavoda za zapošljavanje samo kako bi ostvarili zdravstveno osiguranje, tako da je u Bosni i Hercegovini vjerovatno dosta manje nezaposlenih, moguće oko 187.000, shodno anketnoj stopi", kaže Čavalić za Bloomberg Adriju.
Analiza tržišta rada portala MojPosao.ba za prvi kvartal 2024. godine pokazuje nastavak trenda usporavanja u odnosu na proteklu godinu, ali i porast broja oglasa u specifičnim kategorijama poput građevinarstva i zdravstva. Primjećuje se zaustavljanje zapošljavanja u određenim industrijama uslijed različitih faktora.
U drugom kvartalu zabilježeno je povećanje potražnje za radnicima, što je uglavnom posljedica sezonskih poslova.